Akcionarsko
društvo „Elektroprivreda Srbije“ jedan je od najvećih investitora u Srbiji, a
pored projekata modernizacije i izgradnje novih kapaciteta značajna sredstva ulaže
u zaštitu životne sredine. Tokom poslednjih godina „Elektroprivreda Srbije“
uložila je više od 500 miliona evra u
projekte kojima se unapređuju kvalitet vazduha, vode i zemljišta. Cilj je smanjenje
emisija praškastih materija, SO2 i NOx u vazduh. Već je realizovano više
projekata kojima je umanjen uticaj rada termoelektrana na životnu sredinu, kao
što je rekonstrukcija elektrofiltera, izgradnja postrojenja za odsumporavanje
dimnih gasova, uvođenje primarnih mera za smanjenje azotnih oksida, izgradnja
postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, rekonstrukcije sistema za
otpepeljivanje...
Mnogi do sada
urađeni projekti prvenstveno u termo sektoru dali su rezultate i pokazuju
efekte investiranja. Tako su sada ukupne emisije azotnih oksida (NOx) i
praškastih materija (PM) svih postrojenja EPS-a ispod dozvoljene granice utvrđene
Nacionalnim planom za smanjenje emisija (NERP). Iz godine u godinu ove emisije su
sve manje.
Na blokovima svih
termoelektrana (ukupno 15 blokova) rekonstruisani su elektrofilteri, čime je postignuto
smanjenje praškastih materija do čak 90 odsto. To pokazuje i podatak iz Izveštaja
o stanju životne sredine u EPS za 2003. godinu, gde je emisija PM čestica iz termoenergetskih
postrojenja iznosila 66.626 tona, a za 2022. godinu 6.344 tone. To je smanjenje za
10 puta. Ovaj parametar beleži smanjenje emisije i u odnosu na 2021. godinu i to
za 15 odsto. U ove projekte uloženo je 100 miliona evra. Prema izveštaju
Agencije za energetiku, zagađenje vazduha je u najvećoj meri prouzrokovano PM
česticama u kojoj postrojenja EPS učestvuju sa 2-4 odsto.
Sprovode se i
mere za smanjenje emisija azotnih oksida. U 2022. godini emisija azotnih oksida u
termo kapacitetima bila je 34.000 tona, što je za skoro 2.000 tona manje nego u
2021. godini. Planirano je da se u narednom periodu završi uvođenje primarnih
mera na onim blokovima na kojima to do sada nije urađeno i da se na drugim blokovima
uvedu sekundarne mere za smanjenje azotnih oksida.
U termoelektrani
„Kostolac B“ završen je projekat redukcije azotnih oksida primarnim merama
(emisija NOx je nakon implementacije projekta oko 220 mg/ m3). U
ovoj elektrani se realizuje projekat redukcije azotnih oksida sekundarnim
merama - ubrizgavanje amonijačne vode u ložište kotla. Puštanje ovog sistema u
rad se planira krajem 2023. godine, nakon čega će emisija NOx biti ispod 170
mg/ Nm3. Planira se nastavak projekata za redukciju NOx primarnim
merama na blokovima TENT A6 (2024) i TENT B2 (2025). Na blokovima TENT A3, A4,
A5 i B1 su u funkciji sistemi za redukciju NOx primarnim merama. Sekundarne
mere za redukciju azotnih oksida na blokovima TENT A3-A6 i B1-B2 trebalo bi da
se realizuju do kraja 2026. godine. Nakon završetka ovih projekata zaštite
životne sredine EPS će razmotriti i dodatne ekološke mere u skladu za
eventualnim novim zahtevima ekoloških propisa.
Izgradnja
postrojenja za odsumporavanje u termoelektrani „Kostolac B“ bio je prvi projekat
u ovoj oblasti, a u toku je izgradnja tih postrojenja u TENT A i TENT B, najvećim
termoelektranama u Srbiji i regionu. Postrojenje za odsumporavanje dimnih gasova
u TE „Kostolac B“ radi u punom kapacitetu, a 11. januara 2023. godine dobilo je
upotrebnu dozvolu i od tada je u redovnoj eksploataciji. Emisije
sumpor-dioksida su ispod gornjih graničnih vrednosti. Obezbeđeno je redovno
snabdevanje krečnjakom i mesto za odlaganje gipsa. Odsumporavanjem dimnih gasova
vlažnim krečnjačkim postupkom u na blokovima B1 i B2 u termoelektrani Kostolac B,
emisije SO2 smanjene su sa više od 4000 mg/m3 na ispod 200
mg/m3, a uz to se gips kao nusproizvod prodaje za dalju upotrebu.
Izgradnja
postrojenja za odsumporavanje u termoelektranama „Nikola Tesla“ A i B je do sada
najveći ekološki projekat „Elektroprivrede Srbije“. Cilj je smanjenje emisije
sumpor-dioksida u elektranama u skladu sa standardima Evropske unije, primenom
tehnologije vlažnog postupka s korišćenjem krečnjaka. Vrednost investicije na
šest blokova TENT A i TENT B iznosi oko 400 miliona evra. Projekat se najvećim
delom finansira iz zajma Japanske agencije za međunarodnu saradnju (JICA). Po
završetku projekta na četiri bloka TENT A (A3-A6), emisija sumpor-dioksida biće
smanjena ispod 200 miligrama po kubnom metru, a emisija praškastih materija
iznosiće manje od 20 miligrama po kubnom metru. Ovaj projekat je u završnoj
fazi.
Izgradnja
postrojenja za ODG na oba bloka TENT B omogućiće da se emisija sumpor-dioksida
smanji za oko 20 puta, sa 3.000 miligrama po kubnom metru na 130 miligrama po
kubnom metru. Dodatno, postrojenje će doprineti da se emisija čvrstih čestica
smanji sa 50 miligrama na ispod 10 miligrama po kubnom metru.